# Nikola Tesla - Smrtí to nekončí

## Nikola Tesla

Stránka stažena z http://www.scifiworld.cz/

Navštivte ScifiWorld pro informace o autorech science fiction a fantasy!

Předchozí článek o Teslovi: Nikola Tesla - Nedoceněný génius

Tesla zemřel sedmého ledna roku 1943 v hotelu New Yorker, kde bydlel už dlouhá léta. Až do své smrti údajně vylepšoval svou částicovou zbraň a nijak se tím netajil. Když však jeho synovec Sava Kosanovič ráno po vynálezcově smrti přispěchal do jeho pokoje, Nikolovo tělo už bylo odvezeno a s ním i mnohé z jeho poznámek a osobních věcí. FBI, tehdy nově vzniklá, projevovala o Teslovy aktivity velký zájem. V době války byl jakýkoli vědecký výzkum zahrnující zbraně velmi cenný. Sava, který spolupracoval s Jugoslávskými komunisty, nebyl ten, komu by FBI něco s radostí přenechala. Zbytek Teslových věcí odstěhoval do dvou dnů americký Úřad pro cizinecký majetek (Office for Alien Property - OAP). K prozkoumání Teslových věcí v držení OAP byl přizván vojenský expert Dr. John G. Trump. Po třech dnech prohlásil:

„Jeho myšlenky a snahy za posledních 15 let byly především spekulativního, filozofického a poněkud propagačního charakteru, často spojované s výrobou a bezdrátovým přenosem energie; ovšem neobsahovaly nové, rozumné a funkční principy a metody k realizaci těchto výsledků.“

Takové tedy byly Teslovy práce zabavené OAP, ale co stovky stránek, které podle Savy zmizely ještě předtím? Zmizel prý i tlustý sešit nadepsaný „vláda“, co v něm asi bylo?

Po druhé světové válce se na Pattersonově základně USAF v Ohiu v souvislosti s Teslovou prací objevil tajný „projekt Nick“. Byl velmi štědře financován a pravděpodobně měl ověřit využitelnost Teslových prací na téma částicových zbraní. Projekt skončil a o jeho výsledky nebyly publikovány. Došlo prý tehdy ke zmizení kopií Teslových dokumentů.

Až roku 1952 vrátily USA Savovi Kosanovičovi majetek jeho strýce a ten jej vystavil v Bělehradě, v muzeu věnovaném Nikolovi Teslovi.

Po celou dobu studené války částicové zbraně nepřestaly strašit a vyvolávat nejistotu. Oba tábory několikrát investovaly do tajných projektů na tohle téma, ale přes dílčí úspěchy nikdy nebyly nerealizovány částicové zbraně takových parametrů, jaké předpokládal Tesla. Kdyby se mohli vedoucí těchto projektů Nikoly na něco zeptat, bylo by to: „Jak jste zatraceně plánoval udržet tok částic zaměřený a soustředěný na jedno místo?“ To je totiž největší z problémů, na které tajné projekty narazily. Odpověděl by?

Pokud někoho zajímá, co je obecně známo o těchto projektech, věnuji jim teď několik zmínek.

Od roku 1958 do roku 1968 se částicovými zbraněmi zabýval projekt „Seesaw“, iniciovaný agenturou DARPA v Laboratořích Lawrence Livermorea. Poměrně malý projekt, s rozpočtem pouhých 27 miliónů dolarů se neopíral o Teslovy práce a nepřinesl žádné pozitivní závěry.

Přibližně touhle dobou vyhrožoval Chruščov podobnou zbraní, ale to bylo pravděpodobně jen v souvislosti s tím, že ho Kennedy přitlačil ke zdi. Až v sedmdesátých letech američtí špióni našli poblíž čínsko-sovětských hranic něco, co mohlo mít souvislost s Teslovými částicovými zbraněmi.

Částicové zbraně byly také součástí Reaganova rozsáhlého projektu SDI, známého pod lidovým názvem „Hvězdné války“. V té době však už byly známé laserové paprsky a dostaly před částicovým konceptem přednost.

Závěrem přidávám něco z názorů, které jsem si při svém povrchním studiu Teslova života vytvořil.

Přestože na samém počátku jsem obdivoval Teslovo nadání a snil o inteligenci takových schopností, nyní obdivuji Teslu jako člověka který byl tím, čím já bych být nechtěl a který přinesl obrovské blaho lidstvu přes své vlastní utrpení. Jeho mysl byla stejnou měrou šílená jako geniální a řečeno dnešní terminologií to byl ubohý workoholik.

Svým způsobem byl šťastný, hlavně v dobách, kdy se mu dařilo, ale nebylo to štěstí normálního života. Například jsem nenašel jedinou zmínku o ženě, která by pro něj byla nějak významná. Tedy mimo jeho matky, samozřejmě. Osoba, které recitoval verše v Budapešti je díky hloupým mluvnickým vlastnostem angličtiny pohlavně indiferentní. Tesla žil v Paříži osmdesátých let devatenáctého století. Měl poměrně dobrý příjem, a rozhodně nebyl ošklivý. Vypadal asi jako já, nebo Ctrl. Guru Pechy. Je pro mě nepředstavitelné, jak může inteligentní muž za takových okolností odolat a nezaplést se s nějakou pěknou francouzkou.

Tesla nikdy nebyl chudý, nebyl ani nespolečenský, nebyl ošklivý, tak proč ho nikdy žádná neklofla? Nabízí se snadné vysvětlení v homosexualitě, ale proč si tedy Tesla nenašel aspoň chlapa?

Podle mého názoru na Teslu musely myslet tucty ženských. Jen si to představte, vysokoškolsky vzdělaný, zámožný podnikatel, bez závazků, stýkající se s příslušníky nejvyšších společenských vrstev. Nikola se často potýkal s nedostatkem peněz na své nákladné projekty, ale vždy byl relativně bohatý člověk. Vysoký, atletický. Tesla rozhodně nebyl seladon, nebo rodinný typ, ale rázná a živočišná žena by si s ním jistě poradila, ačkoli jistě ke škodě vědeckého pokroku. Jak se ubránil mi není jasné. Možná bral nějaké léky na bázi Bromu, které prý potlačují libido.

Další vlastností, kterou Tesla naprosto postrádal, byla skromnost. Myslel jsem si o sobě, že jsem neskromný, ale Tesla byl doslova megaloman. Zatímco jíní vědci tou dobou začínali objevovat výhody týmové práce, Tesla na spolupracovat nedokázal. Všichni ostatní jsou hloupí, jen já vím jak na to, časem to také možná zjistíte, to byl jeho názor. Nikdy nepřiznal chybu a možná se i v případech, kdy se mýlil, dokázal časem přesvědčit o opaku.

Vždy se úzkostlivě bál zneužití svých vynálezů k válečným účelům. Válka byla podle Tesly, a to je podle mě rozumný názor, výsledkem konfliktů daných nedostatečným porozuměním mezi národy. Tesla si budoucnost představoval tak, že díky jeho bezdrátové komunikaci se lidé z různých národů více sblíží, zaniknou rozdíly mezi rasami (biologie nebyla jeho silnou stránkou) a nebude už důvod vést válku. Dnes, v době internetu a satelitů můžeme posoudit pravdivost těchto vizí.

Když se rádio stalo nástrojem válečné propagandy, strašil Tesla svými paprsky smrti. Věřil, že takto válce zabrání. Cítil za svět zodpovědnost, byl to totiž svět který on sám pomáhal stvořit. Po celém světě, kamkoli se vydal, viděl výsledky své práce. Nechtěl, aby jeho dílo bylo zničeno. Proto blafoval a to překvapivě úspěšně.

Ve svých filozofických úvahách se Tesla často obracel k Bohu a Ježíši, ale nemyslím si, že by byl věřící. Používal tato dovolání spíše jako řečnické obraty, kterými chtěl americkou veřejnost přesvědčit o tom, že je slušný a normální člověk. Slušný nepochybně, ale normální... ani náhodou.

Docela rád bych někdy slyšel názor odborníka psychiatra na povahu Teslových duševních poruch. Tesla je ve svých pamětech popsal velice barvitě a nezapomněl připojit ani upozornění, že tyto své potíže popisuje právě pro ně.

Pro úplnost dodávám ještě na okraj, že elektřině a související fyzice rozumím spíše ze slaboproudého pohledu a nejsem proto ten pravý pro popis a interpretaci Teslovy převážně silnoproudé práce. Za nepřesnosti, kterých jsem se dopustil, se omlouvám.

Informace pro tento článek jsem čerpal především z publikací:

- The Strange Life of Nikola Tesla, což je titul pod kterým je možno na internetu najít Teslovu krátkou autobiografii.
- Život a odkaz Nikoly Tesly na adrese http://www.pbs.org/tesla/ll/index.html
- A také výborné webové stránky, spravované jedním z Teslových příbuzných: Stránky.

© Jaroslav Houdek, 4.10.2002, ScifiWorld